DAN BUETTNER

A HOSSZÚ ÉLET TITKAI

Kék Zónák, ahol az emberek a legtovább élnek

Bővített kiadás

A fordítás az alábbi mű alapján készült:

The Blue Zones – 9 Lessons for Living Longer
from the People Who’ve Lived the Longest

THE BLUE ZONES: 2nd Edition

Copyright © 2012, Dan Buettner

All rights reserved

Fordította Tóth Katalin

Hungarian edition © Open Books, 2021

Hungarian translation © Tóth Katalin, 2009, 2021

Felelős kiadó Halmos Ádám

Felelős szerkesztő Tesfay Sába

Olvasószerkesztő Ligeti Szilvia

Borítóterv Hlatki Dorottya

Műszaki szerkesztő Kovács Balázs Sándor

Elektronikus változat
Békyné Kiss Adrien

ISBN 978-963-572-118-4

A sorozat további kötetei

DAN BUETTNER: A hosszú élet ízei

ROBERT LIM: Gyermekágy

Tartalom

Üzenet az olvasónak

Köszönetnyilvánítás

Előszó

Felkészülés a változásra

1. A hosszú élet titkai nyomában

Tíz jó évet veszíthetünk

2. A szardíniai Kék Zóna

Itt erősek az asszonyok, a család a legfontosabb, és meredek hegycsúcsok szolgálják az egészséget

3. Az okinavai Kék Zóna

Napfény, spirituális élet és édesburgonya

4. Az amerikai Kék Zóna

A hosszú élet oázisa Dél-Kaliforniában

5.A Costa Rica-i Kék Zóna

Tortilla, bab, kemény munka, és a víz összetétele

6. A görög Kék Zóna

Ahol az emberek elfelejtenek meghalni

7. Személyes Kék Zónánk

Építsük be a Kék Zónák tanulságait életünkbe!

Elmélkedés a leckékről

Bibliográfia

Képek forrásai

Rogernek és Dollynak

1. A hosszú élet titkai nyomában

Tíz jó évet veszíthetünk

Azt beszélik, hogy amikor 1513. április 2-án Juan Ponce de León kikötött Florida északkeleti partján, az örök fiatalság forrását kereste, melynek vizétől halhatatlanságot remélt. Ma már tudjuk, hogy a valódi ok, amiért a spanyol felfedező eljött a Bahama-szigetekig, az lehetett, hogy a spanyol vezetés visszahelyezte katonai kormányzónak Kolumbusz Kristóf fiát, Diegót, kitúrva ezzel Ponce de Leónt hivatalából. Ennek ellenére Ponce de León útjának mégiscsak jelentős hatása volt. Még ma, öt évszázaddal később is rendkívül vonzó az a feltételezés, hogy valahol ott található egy bűvös forrás, melynek vizét kortyolva örök életűek lehetünk. Még mindig sok tanulatlan ember hisz a sarlatánoknak, akik az örök élet titkát kínálják, legyen az tabletta, valamilyen étel vagy beavatkozás. A chicagói Illinois Egyetemen kutató S. Jay Olshansky demográfus és további 50, hosszú életet kutató szakértő 2002-ben egy sokatmondó nyilatkozatot tettek közzé a csalók megfékezése érdekében:

„Egyértelműen szeretnénk kijelenteni – írták –, hogy jelenleg semmilyen életmódváltozás, sebészi beavatkozás, vitamin, antioxidáns, hormon vagy genetikus manipulációs technika sincs hatással az öregedés folyamataira.”

Az öregedés kegyetlen valósága, hogy csak gázpedállal rendelkezik. Még felfedezésre vár, létezik-e a fék is az ember számára. Jelenleg csak azt a játékot játszhatjuk, hogy nem lépünk olyan erősen a gázra, nem gyorsítunk még inkább a folyamaton. Az átlagember azonban felgyorsult és pusztító életmódjával túlságosan erősen és túl kitartóan nyomja a gázt.

Könyvünk megkísérli feltérképezni a lehető leghasznosabb tapasztalatokat az egészséges és hosszú élethez, amelyeket aztán mindennapjainkban is alkalmazhatunk. Sokkal nagyobb befolyással lehetünk élettartamunkra, mint gondolnánk. A tudósok szerint legalább tíz jó évvel ajándékozhatjuk meg magunkat, ha a megfelelő életmódot folytatjuk, sőt a halálos betegségek jó részét is elkerülhetjük. Vagyis egy extra, minőségi évtizedet nyerhetünk!

Demográfusokból, kutatóorvosokból és újságírókból álló csapatunk a hosszú élet titkai nyomában különleges helyeken járt. Ellátogattunk a Kék Zónákba – bolygónk öt legegészségesebb helyére –, ahol különösen magas arányban élnek idős emberek, és az embertársaikat sújtó halálos betegségek jelentős része is elkerüli őket. Az ott élők háromszor nagyobb eséllyel érik el a százéves kort, mint mi.

Minden egyes Kék Zónában kérdőívet töltettünk ki az Országos Öregedéskutató Intézet segítségével, hogy meghatározzuk azon életstílus-összetevőket, amelyek magyarázattal szolgálhatnak a helyre jellemző magas életkorra. Vizsgáltuk, hogy mit esznek a lakosok, milyen fizikai tevékenységeket folytatnak, hogyan szocializálódnak, melyek a hagyományos gyógymódjaik stb.

Megnéztük a mind az öt populációra jellemző közös nevezőket, és így eljutottunk az egészséges életmód leghasznosabb szokásainak kultúraközi összegzéséhez, a ténylegesen hosszú élet „képletéhez”.

Íme, a Kék Zónák tétele: életstílusunk optimatizálásával nyerhetünk egy extra, jó minőségű évtizedet, melyre egyébként nem számíthatnánk. Mi a legjobb módja életmódunk javításának? Kövessük a Kék Zónákban fellelt gyakorlatokat!

A hosszú élet kutatásának úttörője

Az első „sikerkönyv” Luigi Cornaro olasz írótól származik 1550-ből. A Hosszú élet művészete szerint, melyet franciára, angolra, hollandra és németre is lefordítottak, az élet mérsékelt életmóddal meghosszabbítható. Lehet, hogy Cornaro tudott valamit. Bár pontos életkorát nem tudjuk, kilencven évig biztosan, de akár még ennél is tovább élt.

Az öregedés tényezői

Összességében a Kék Zónák kilenc tanulságos leckével szolgálnak. De mielőtt belemennénk a részletekbe, úgy vélem, fontos néhány dolgot megértenünk az öregedéssel kapcsolatban, illetve meg kell határoznunk pár alapvető elvet és definíciót. Milyen hosszú életre számíthatunk? Mi történik valójában a testünkkel eközben? Miért nem vehetünk be simán egy tablettát, hogy meghosszabbítsuk az életünket? Hogyan élhetünk tovább és jobb minőségben? Az életmódváltozás miért jár pluszévekkel?

Ahhoz, hogy ezekre és további alapvető kérdésekre választ kaphassunk, megkértük a világ néhány tudósát, hogy számoljanak be legfrissebb kutatásaikról. Őket a biológia, geriátria és a hosszú élet kutatásának legelismertebb szaktekintélyeiként tartják számon.

STEVEN N. AUSTAD, PHD az öregedés sejtalapú és molekuláris működését vizsgálja a San Antonió-i Texas Egészségközpont Egyetemen. A Sam and Ann Barshop Hosszú Élet és Öregedés Központ professzora, a Why We Age: What Science is Discovering About the Body’s Journey Through Life (Miért öregedünk: Testünk utazása az életünk folyamán) című könyv szerzője.

DR. ROBERT N. BUTLER, PHD a New York-i politikai és oktatási kutatási központ, a Nemzetközi Hosszú Élet Központ, USA elnöke és vezérigazgatója, továbbá a Mount Sinai Orvosi Központ geriátriai és felnőttkori fejlődés professzora. A Why Survive: Being Old in America (Miért éljük túl: Idősként élni Amerikában) című könyv szerzője.

DR. JACK M. GURALNIK, PHD a marylandi Bethesda Országos Öregedéskutató Intézet járványtani, demográfiai és biometriai laboratóriumának vezetője.

DR. ROBERT KANE a minneapolisi Minnesotai Egyetem Öregedéskutató Központja és a Minnesotai Geriátria Oktatási Központ igazgatója. A Közegészségügyi Iskola professzora, ahol a Hosszú Távú Ellátás és Öregedés tiszteletbeli elnöke.

DR. THOMAS T. PERLS, MPH a New England-i Százévesek Kutatás vezetője, a Bostoni Egyetem Orvosi Iskolájának gyógyszerészeti és geriátriai docense. A Living to 100: Lessons in Living to Your Maximum Potential at Any Age (100 évig élni: A lehető legteljesebb élet tanai minden korban) című kötet szerzője.

Mindegyik szakértővel külön interjút készítettem, majd minden egyes kérdésre vonatkozóan kiválogattam a legjobb válaszokat. Ezeket a következőkben foglalom össze.

Mi az öregedés?

ROBERT KANE: Ez egy nagyon összetett kérdés. Először is, az öregedés a születésnél kezdődik. Ha belegondolunk, minden egyes faj folyamatos fejlődésen megy át. Vegyük az egyén és a környezet közti egyensúlyt. Alapjában véve az öregedés a megküzdési mechanizmus gyengülése, a belső kontroll és egyensúly fenntartásának kudarca.

Gyerekként indulunk útnak, aztán jellemünk különböző változásokon megy át. Gyerekkorunkban rendkívül érzékenyek vagyunk a környezetre, ezért védelemre szorulunk. Az ember körülbelül a húszas évei közepére éri el testi fejlődésének a csúcsát. Egy darabig tartjuk magunkat, aztán valamikor, talán a negyvenes éveink közepén megkezdődik a hanyatlás, de néhányan úgy tartják, hogy ez tulajdonképpen már a harmincadik évünk után kezdetét veszi. Attól függ, hogy milyen képlettel számolunk.

Öregkorunkra, akár csak gyermekként, a környezetünk támogatására szorulunk. Az idősek általában nem boldogulnak egyedül. Az öregedéssel azonosított törékenység, vagyis az, amikor érzékenyen reagálunk a külső hatásokra, tulajdonképpen az autonómia elvesztését jelenti.

A folyamat magában foglalja mind a pozitív, mind pedig a negatív változásokat. Egy gerontológus halálos veszélyként definiálná a korosodást. A halál lehetősége mindig jelen van, akár betegek vagyunk, akár nem. Az évek előrehaladtával a kockázat folyamatosan nő. Természetesen az elmúlás rizikóját egyéb dolgok is növelhetik, vagyis az öregedés nem az egyedül meghatározó, de a leginkább jellemző tényező. Folyamatosan kutatják a korosodás biológiai jeleit, de eddig még egy olyan jelre sem bukkantak, amelyik az esetek többségére igaz lenne, ugyanakkor eltérne a betegségek kezdeti tüneteitől. Az emberek például a hanyatlás kezdetét a szem állapotán keresztül mérik. A legtöbben távollátókká válunk, általában a negyvenes éveink elején. Mivel ez nem mindenkivel történik meg, nem mondhatjuk, hogy ez az öregedés univerzális jele. Az őszülő hajat vagy a bőr kollagénveszteségét is az idősödés jellemzőjeként említik. Végbemegy egyfajta változás a testfelépítésben is az évek múlásával. Bár mindez nyilvánvalóan befolyásolható testmozgással és étrenddel, ennek ellenére általánosságban elmondható, hogy izomtömegünk csökken, míg testzsírunk növekszik. Az immunrendszer is változáson megy át, veszít ellenálló képességéből, de ez ugyancsak nem általánosítható.

Az öregedés külső jelei leggyakrabban a bőrünkön jelentkeznek először

STEVEN AUSTAD: Úgy jellemezném az öregedést, mint a fizikai képességek fokozatos elvesztését, beszéljünk akár futásról, gondolkodásról vagy hasonlókról. A kor előrehaladtával fizikai és mentális képességeink fokozatosan és egyre inkább gyengülnek, és olyan képességeinket veszítjük el, melyeknek korábban birtokában voltunk. Ez azt jelenti, hogy alapjában véve nem arra terveztek bennünket, hogy fizikai teljesítőképességünket örökre megőrizzük.

Csillogó fehérség

Ragyogó mosollyal kezdődik az egészséges élet. Kiegyensúlyozott ételeinkből bármit meg tudunk enni egészséges fogakkal, de szuvas, rosszul illeszkedő fogsorral vagy más szájüregi betegséggel a rágás fájdalmassá válhat, akár étkezési rendellenességekhez is vezethet. Rendszeresen keressük fel fogorvosunkat, és mossuk fogainkat, hogy mosolyunk egészséges maradjon.

ROBERT KANE: Sok elmélet létezik az öregedésről. Az egyik szerint vannak olyan génjeink, melyek be- és kikapcsolással enyhítik vagy éppen siettetik az öregedés folyamatát. Egy másik elmélet a „hulladéklerakó-szindróma”, amely szerint az idő előrehaladtával felhalmozzuk szervezetünkben a toxinokat, ez pedig következményekkel jár.

De megismétlem, azt a kérdést kell feltennünk, miért halmozzuk fel magunkban a méreganyagokat! Talán azért, mert a korábban jól működő sejtközi folyamatok egy pontnál megálltak, s már nem funkcionálnak. Vagyis a toxinok valójában az öregedés jelei lehetnek, vagy a testben működő génóra hatására bekövetkező egyéb biológiai folyamatok kísérőjelenségei. Az igazság az, hogy fogalmunk sincs róla.

Amerika lakosságának átlagéletkora

ROBERT KANE: A mai világban egy harmincévesnek jó esélye van arra, hogy hetven-nyolcvan évig éljen – persze attól függően, hogy férfiról vagy nőről van szó. Ha eltekintünk a fő kockázati tényezőktől, mint például a szívbetegség, rák, szélütés, akkor a becsléseim szerint öt-tíz évet hozzátehetünk a születéskor várható élettartamhoz.

TOM PERLS: A legtöbb ember teste olyan, mintha százötvenezer kilométer megtételére tervezett autó lenne. Néhány járgány – a megfelelő genetikai felépítéssel – kétszázezer kilométert, vagy többet is megtesz. De még ők is megkopnak idővel, a legtökéletesebb karbantartás mellett is. A kopással pedig törékenység társul. Ha utunk során padkára futunk, már nehezebben pattanunk vissza. A folyamatos leépülés során eljön az a pont, ahonnét már nincs visszaút, csak az elmúlás.

Mekkora esély van arra, hogy száz évig éljünk?

JACK GURALNIK: Nos, természetesen elég kevés, talán 1%-nál is kevesebb. A válasz attól függ, hány évesek vagyunk most. Más eséllyel indul az, aki épp most született, mint az, aki már elmúlt nyolcvan. Az egészségi állapot is sokat számít. A legtöbb száz évet megélt személy nagy valószínűséggel teljesen egészséges volt nyolcvanéves korában is.

TOM PERLS: A százéves kor megérését a lottó öttalálatoshoz szoktam hasonlítani: elég kicsi az esély rá. Ha volt a családunkban olyan, aki hosszú életet élt, és egészségesen élünk, akkor van rá esélyünk. Manapság a leggyorsabban duzzadó népességi szegmens a szépkorúaké, köszönhetően részben azért, mert egyre jobban kiszűrik a magas vérnyomást. Ez máris egy lottógolyó, ne hagyjuk a véletlenre. Az öt szám helyett máris csak négy marad. További golyót jelent az, hogy sikerült felülkerekednünk a magas gyermekhalandóságot okozó tényezőkön. Kedvező közegészségügyi intézkedésekkel, mint például a tiszta vízhez való hozzáféréssel, magasabb iskolázottsággal és a társadalmi-gazdasági helyzet javulásával tovább növeljük a nyertes golyók számát.

Érdemes a hosszú életre úgy gondolni, hogy „minél egészségesebben élek, annál idősebb kort érhetek el”.

STEVEN AUSTAD: A kérdés az – és itt jön be a képbe, mennyire fontosak is az egészséges szokások –, ha száz évig élünk, milyen lesz az a száz év? Ágyban fekvő leszek, aki képtelen gondoskodni magáról? Vagy viszonylag független leszek és mozgékony? Ez az a pont, ahol úgy vélem, az egészséges szokások kifejtik hatásukat.

Ponce de León legendás kutatása az örök fiatalság forrása után csak egy a megannyi próbálkozás közül, mely jól példázza, mennyire szeretnénk az öregedésen felülkerekedni

Létezik-e az életet meghosszabbító tabletta?

ROBERT KANE: Rengeteg csodaszer létezik szerte a világon, de ne bízzunk meg egyikben sem! Legyen az emberi növekedési hormon vagy antioxidáns, egyiket sem vetették alá alapos vizsgálatnak. Ha valaha bármelyik is átesett egy komolyabb ellenőrzésen, kiderült, hogy semmit sem ér. Természetesen ez nem jelenti azt, hogy egy új felfedezés ne léphetné át a bűvös határt, de jelenleg ez még az ismeretlen jövő. Gondoljunk csak bele: ha az antioxidánsok olyan egészségesek lennének, a tartós kenyereken, kétszersülteken, konzerveken és hasonlókon (vagyis olyan antioxidánsokkal teli ételeken, melyek sokáig elállnak, és állaguk nem romlik) felnőtt generációk sosem öregednének meg.

ROBERT BUTLER: A DHEA (a mellékvese által termelt szteroid, amely nemi hormonokká alakul át), az emberi növekedést serkentő hormon és a melatonin alkalmazása mindenképpen megkérdőjelezhető. A növekedést elősegítő hormon az embereket felfújja, nem csak az izomtömeget növeli. Hipertrófiával (beteges megnövekedés) járhat, ödémát és egyéb problémákat okozhat. Továbbá ott van az akromegáliának nevezett betegség, mely leginkább a növekedési hormon túltengése következtében alakul ki. Az éveken keresztül selejtnek titulált DHEA szervezetünkben nagy mennyiségben előfordulva tesztoszteronná és ösztrogénné alakul át. Ezeknek a hormonoknak a vizsgálata jellemzően rövid ideig tartott, vagyis fél és egy év közé tehető a tesztperiódusuk. Ezért a hosszú távú hatásuk nem ismert.

Marck Blackman, a Washington D. C.-beli Veteránok Egészségügyi Központjából és Mitchell Harman, az arizonai Phoenix Kronos Hosszú Életet Kutató Intézet munkatársa, a fent említett hormonok szakértői. Ők végezték el ugyanis mind ez idáig a legalaposabb vizsgálatokat a hormonkutatás történetében.

A leggyakoribb halálos betegségek

Szívbaj: ez okozza a legtöbb ember halálát

Rák: a második leggyakoribb halálok

Megelőzés: az életmódközpontok egészséges életvitelt és rendszeres szűrővizsgálatokat javasolnak

Szükség van-e vitaminpótlásra?

ROBERT BUTLER: Természetesen fedeznünk kell az alapvető napi vitaminszükségletünket, de nem szabad túlzásba vinnünk a vitaminok fogyasztását. Az E-vitamin Alzheimer-kórra gyakorolt hatását vizsgálva a NIA cáfolta azt a feltételezést, miszerint a vitamin kedvezően befolyásolja a betegség kialakulását.

Úgy gondolom, ez is, mint annyi más a természetben, a józan ész és mértékletesség kérdése. Az emberek hajlamosak úgy gondolkozni, hogy ha egy adag multivitamin jó a szervezetüknek, akkor annak kétszerese vagy háromszorosa még jobb lesz. De ez sajnos nem így működik.

A napi vitaminszükségletünk fedezéséhez egy nap átlagosan legalább hatszor-kilencszer kell gyümölcsöt és zöldséget fogyasztanunk. Ezt azonban kevesen tudják megtenni, ezért hasznos és olcsó megoldásnak számít a multivitamin napi alkalmazása. Az idősebb férfiak esetében vasat tartalmazó kiegészítők szedése nem javasolt, mivel a vas felhalmozódhat a szívben, és úgynevezett hemosziderózishoz vezethet. Nekik tehát olyan vitaminkészítmények fogyasztása javallott, melyek nem tartalmaznak vasat, és kimondottan férfiak számára készültek.

A hosszú élet étrendje

ROBERT KANE: Mindenkinek kiegyensúlyozott étrend követése javasolt. Megjegyzem, ez nem azt jelenti, hogy vegetáriánusnak kell lennünk. Az egészséges életmód egyik fő elve a mértékletesség. A szénhidrát-, zsír- és fehérjebevitelt arányosan, a megfelelő szintű kalória elfogyasztásával kell fedeznünk. Csak annyit együnk meg, amennyire valóban szükségünk van. Számos ételről tudjuk, hogy egészségtelen. Ilyenek például a gyorsételek. Ennek ellenére szívesen fogyasztunk az egészségünkre káros mennyiségben sót, cukrot és zsírt. Ha evésről van szó, mintha eleve lenne valami öröklődően önpusztító az emberiségben.

A jó étrend alapvetően mértékletes. Vannak, akik kizárólag hüvelyeseken és növényi eredetű élelmiszereken élnek, ami teljes mértékben elfogadható, bár szükségtelen. Mindenki szervezete fel tudja dolgozni a húst, a kérdés, hogy mennyit. Európai szokásokhoz illő kisebb, vagy amerikai szokásnak megfelelően nagyobb adagról van-e szó? Hetente pár alkalommal, esetleg mindennap, vagy talán naponta többször eszünk-e húst? Zsír hozzáadásával készült, feldolgozott húskészítményt vagy kis mennyiségben sovány húst fogyasztunk-e?

Térjünk vissza megint a mértékletességhez! Lehet, hogy jó formában voltunk a húszas éveinkben, és talán meg tudtuk őrizni a súlyunkat később is. De hozzátartozik az igazsághoz, hogy húszévesen bármilyen vacak ételt fogyaszthatunk, mégsem hízunk el, mert fizikailag aktívabb életet élünk és a szervezetünk ellenállóbb. A kor előrehaladtával azonban ellenálló képességünk romlik, ezért káros szokásaink negatív következményei jobban megmutatkoznak.

Mit tegyünk, hogy néhány tartalmas évvel többet éljünk?

ROBERT KANE: Változtassunk az életstílusunkon, és ne csak a sport kedvéért mozogjunk! Biciklizzünk vezetés helyett; válasszuk a lépcsőt a lift helyett, és sétáljunk el a boltba, ne autóval menjünk! Ha képesek vagyunk beépíteni ezeket az apró változtatásokat az életünkbe, akkor jó eséllyel hosszú és tartalmas életre számíthatunk.

A siker a kitartáson múlik. Az emberek gyakran egy traumatikus élmény után hirtelen elhatározással változtatni akarnak életükön, hogy a halál érezhető jelenlététől megszabaduljanak. De az életvitelünkön csak kitartással javíthatunk. Mindig találunk okot arra, hogy feladjuk.

Egy másik dolog, amire felhívnám mindenki figyelmét: ne szokjunk rá a dohányzásra! A dohányzás mindennél nagyobb veszélyt jelent minőségi életvitelünkre. Ha sikerül leszokni a cigarettáról, akkor mindenképpen törekedjünk a mértékletes életstílus kialakítására testsúlyunk megtartása érdekében: napi rutinunkba feltétlenül építsük be a rendszeres testmozgást!

Segít-e a testmozgás?

ROBERT KANE: A testmozgásnak számos jótékony hatása ismert. A kardiovaszkuláris edzés, más néven aerobik, például javítja testünk oxigénfelvevő képességét. A gyakorlatok alatt nő a pulzusszám, hasonlóan ahhoz, mint amikor erőteljes mozgást végzünk a szabadban. Az úszás szervezetünkre gyakorolt hatása is ehhez mérhető.

Az antigravitációs mozgást se hagyjuk ki! A csontritkulás (oszteoporózis) kialakulásának megelőzésére az úszás nem megoldás, mert nem erősíti eléggé a csontokat. Csontritkulás esetén a gravitáció elleni mozgás, a séta, sőt még az álldogálás is jobban elősegítik a csontok anyagcseréjét, mint az úszás.

Meg kell még említenünk azokat a gyakorlatokat is, amelyek egyensúlyunk megőrzése miatt fontosak. A tajcsiról, jógáról nagyon sok szó esik. Ezekről úgy tartják, csökkentik az elesés kockázatát.

Az izomzat erősítésében fontos szerepet kapnak továbbá az erőgyakorlatok. Bár a súlyemelés sok esetben az izmok túlfejlődéséhez vezet, a kisebb súlyokkal végzett gyakorlatok, illetve az antigravitációs mozgás jótékony hatással vannak szervezetünkre.

Adatokkal igazolható, hogy a mérsékelt és folyamatos mozgás jelentős előnyökkel jár. Kutatások bizonyítják azt is, hogy a maratonfutók szív- és érrendszere sokkal jobb állapotban van az átlagemberénél. Ez azt is jelenthetné, hogy a több jobb, ha figyelmen kívül hagyjuk, hogy az ilyen mérvű mozgás rendkívül megterheli az ízületeket. Tehát a maratonistáknak, bár jó szív- és érrendszerrel rendelkeznek, számolniuk kell az ízületi problémákkal. Mindezt összefoglalva, öt alkalommal egy héten, napi fél óra – esetleg egy óra – aktív mozgással sokat javíthatunk egészségi állapotunkon. Nem feltétlenül kell egyhuzamban elvégeznünk a napi mozgást, bár az úgy tűnik, hogy hathatósabb. Ha elkezdjük, és kitartóan folytatjuk, annak meglesz az eredménye.

Frank Shearer 1939-ben próbálta ki először a vízisíelést és kilencvenkilenc évesen még mindig lelkes híve. – Szeretem a természetet és a mozgást – mondja